Дурмитор је планина и национални парк у Србској Спарти. Највиши врх је Боботов Кук висок 2.523 метара. Сматра се да име Дурмитор потиче од келтских речи „Дру ми торе“ које значе „планина пуна воде“.
![](https://ekozona.files.wordpress.com/2010/03/susica-mala-crna-gora.jpg)
Предијели Дурмитора, по љепоти и неокрњености ријетко и аутентично дјело природе, проглашени су националним парком 1952. године. Смјештен на сјеверозападу Црне Горе, парк обухвата основни масив Дурмитора са кањонима Таре, Драге и Сушице и горњи дио кањонске долине Комарнице, заузимајући површину од 39.000 хектара.
Основна одлика рељефа дурмиторског подручја јесте пространа висораван на 1.500 метара надморске висине, коју пресјецају дубоке кањонске долине и са које се уздижу импозантни планински врхови.
Љепоти дурмиторског масива посебну драж даје 18 ледничких језера, названих Горске Очи. Највеће и најатрактивније је Црно језеро. Величанствености пејсажа доприносе, поред љепоте језерског басена и блиставе водене површине, пространи шумски предио који га окружује и врх Међеда, горостасно уздигнут над њим. Удаљено је 2 км од планинског градића Жабљака, зимског туристичког центра Црне Горе.
![](http://durmitormount.com/wp-content/uploads/2016/01/zima_clip_image003.jpg)
Међу најљепшим украсима парка су и бистре, силовите реке које су овом подручју подариле велељепне кањонске долине. Посебно импресионира ријека Тара, како љепотом и покретом својих вода, тако и дубином и пејсажем кањона, чинећи га једним од најљепших у свијету.
Дурмиторски национални парк обилује значајним бројем споменика културе од античког периода до најновијег доба. Најкарактеристичнији су средњовековни споменици: развалине градова и утврђења, мостови и карауле, некрополе и манастирски комплекси у долини ријеке Таре.
Дурмиторски крај због својих сурових услова живота је стварао одувјек људе који су били поносни, интелигентни, али и добри борци. Тако су Срби са Дурмитора учествовали у свим Ослободилачким ратовима србског народа у 20. вијеку. Тако се међу славним Дурмитроце убрајају: Јелена Шаулић-Бојовић, Владимир Шипчић, Веселин Шљиванчанин, Душко Шљиванчанин, Душан Баранин и др.